Velké Březno
Velké Březno (německy Großpriesen) je obec na pravém břehu řeky Labe v okrese Ústí nad Labem v Ústeckém kraji. Žije v ní přibližně 2 400[1] obyvatel.
Velké Březno | |
---|---|
![]() Pohled na Velké Březno z Kozího vrchu. | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Velké Březno |
Obec s rozšířenou působností | Ústí nad Labem (správní obvod) |
Okres | Ústí nad Labem |
Kraj | Ústecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°39′46″ s. š., 14°8′31″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 2 432 (2024)[1] |
Rozloha | 8,11 km²[2] |
Nadmořská výška | 139 m n. m. |
PSČ | 403 23 |
Počet domů | 566 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 3 |
Počet ZSJ | 4 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Děčínská 211 403 23 Velké Březno obec@velke-brezno.cz |
Starostka | Zuzana Mendlová, DiS. |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Velké Březno | |
Další údaje | |
Kód obce | 568350 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
editovatPrvní písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1167.
Do poloviny dvacátého století tvořili většinu obyvatel čeští Němci. Po druhé světové válce byla většina původních obyvatel nuceně vysídlena a obec byla dosídlována lidmi z různých částí Československa.[zdroj?!]
Obyvatelstvo
editovatPři sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 1 454 obyvatel (z toho 651 mužů), z nichž bylo 152 Čechoslováků, 1 247 Němců a 55 cizinců. Většina se hlásila k římskokatolické církvi, ale 53 lidí bylo evangelíky, pět Židy a 110 jich bylo bez vyznání.[4] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 1 672 obyvatel: 253 Čechoslováků, 1 386 Němců, dva Židy, dva příslušníky jiné národnosti a 29 cizinců. Převažovala římskokatolická většina, ale žilo zde také 83 evangelíků, 36 členů církve československé, dva židé, tři členové nezjišťovaných cíkrví a 163 lidí bez vyznání.[5]
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 641 | 765 | 1152 | 1622 | 1936 | 1705 | 1927 | 1378 | 1478 | 1515 | 1557 | 1360 | 1379 | 1569 |
Domy | 89 | 104 | 125 | 155 | 193 | 198 | 236 | 248 | 206 | 208 | 216 | 235 | 248 | 317 |
Tabulka zahrnuje údaje částí Varta, Velichov a Vítov |
Části obce
editovat- Velké Březno (k. ú. Velké Březno a Vítov u Velkého Března)
- Valtířov (k. ú. Valtířov nad Labem)
Pamětihodnosti
editovatNový zámek
editovatNový neboli horní zámek byl postaven ve stylu pozdního empíru hrabětem Karlem Chotkem v letech 1842–1845. Kolem roku 1900 byl zámek přestavěn do současné novorenesanční podoby. Zámek obklopuje je anglický park se 130 vzácnými stromy a keři. Na zámku se pravidelně pořádají komorní koncerty a sezónní výstavy. Rodinu Chotků připomíná prohlídková trasa, kde si návštěvníci prohlédnou hlavní sál, jídelnu, pracovnu a knihovnu. Expozice ukazuje život šlechtické rodiny na venkovském sídle na přelomu 19. a 20. století.
Další pamětihodnosti
editovat- Starý zámek postavený na místě starší tvrze rodem Salhausenů v šestnáctém století nechal v devatenáctém století upravit hrabě Karel Chotek[8]
- Terénní pozůstatky hradu Varta ze druhé poloviny 13. století
- Zaniklý hrad zvaný Pustý zámek východně od vesnice založený koncem 13. století a opuštěný v osmdesátých letech 14. století[9]
- Socha svatého Petra
- Hřebčín
- Z Velkého Března do Zubrnic vede trať postupně obnovované Zubrnické muzeální železnice. Na trati se jezdí jen příležitostně.
- Pivovar Březňák, založený roku 1753
- Přírodní památka Loupežnická jeskyně
Osobnosti
editovat- Gustav Klepsch (1872–1937), římskokatolický kněz, vlastivědný pracovník a spisovatel
Galerie
editovat-
Základní škola
-
Horní (nový) zámek
-
Turistický motoráček na trati Ústí n. L. – Velké Březno – Zubrnice
-
Přívoz Velké Březno – Neštědice (Povrly)
-
Dolní (starý) zámek
-
Pivovar Březňák
Reference
editovat- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 199.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 388.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 418, 419. Archivováno 15. 12. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 321. Archivováno 17. 4. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ ANDĚL, Rudolf, a kol. Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Severní Čechy. Svazek III. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1984. 664 s. Kapitola Velké Březno – starý zámek, s. 499.
- ↑ ŠEDIVÝ, Jiří. Stavební historie hradu u Velkého Března [online]. Ceskestredohori.cz, 2004 [cit. 2015-11-29]. Dostupné online.
Externí odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu Velké Březno na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Velké Březno v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)