Veselí nad Moravou (zámek): Porovnání verzí
Smazaný obsah Přidaný obsah
m Robot: -prázdný nepodporovaný parametr infoboxu; kosmetické úpravy |
m typo, odstranění duplicitního textu |
||
Řádek 20:
'''Zámek Veselí nad Moravou''' se nachází ve městě [[Veselí nad Moravou]] v [[Okres Hodonín|okrese Hodonín]]. Jeho areál s parkem a bažantnicí je chráněn jako [[Kulturní památka (Česko)|kulturní památka]].<ref>{{MonumNet|název=Zámek s parkem a bažantnicí|ID=120788|datum=2013-03-18}}</ref>
[[Zámek (stavba)|Zámek]] s rozsáhlým parkem leží v západní části Veselí nad Moravou, oddělený od historického jádra města bočním ramenem řeky [[Morava (řeka)|Moravy]] a Svodnicí neboli Přívozní strouhou. Má podobu čtyřkřídlé patrové stavby uzavřené dispozice, zpevněné diagonálně natočenými nárožními věžemi. Akcentujícím vertikálním prvkem
== Historie ==
Řádek 28:
=== Středověk ===
Přestože Veselí leží ve staré sídelní oblasti, okolnosti komplikovaného historického vývoje způsobily, že samotné Veselsko bylo znovu osídleno až v 1. polovině 13. století. Patrně jednou z nejstarších komponent tohoto procesu je i hrad ve Veselí nad Moravou. Hrad byl založen někdy okolo roku 1241, patrně Sudomírem příslušníkem rodu Tvrdišovců. Přestože hrad samotný vznikl jako šlechtický, doplňuje záměrně budovanou soustavu zeměpanských pevností na řece Moravě. Svěření daného území rodu Tvrdišovců nepřekvapuje, jelikož v dotčené době jeho příslušníci působili aktivně při dvoře královny
V psaných pramenech se hrad znova vynořuje v roce 1315. Tehdy hrad okupoval uherský magnát [[Matúš Čák Trenčanský]]. Zbraslavská kronika nás informuje, že král [[Jan Lucemburský]] v rámci výpravy proti Matúšovi přitáhl k hradu a pomocí žebříku ho ten samý den dobyl.<ref name=":0" />
Řádek 39:
Za Bilíků z Kornic došlo k rozvoji celého panství a přestavbám původního hradu, tehdy již spíše zámku. V roce 1580 Bílkové z Kornic vymírají a celé panství se získává dědictvím Burjan Tetour z Tetova. Ten se velice zadlužil a jeho synové museli Veselí prodat Jakubovi Vojskovi z Bogdunčovic. Za jeho držení došlo v roce 1605 k vpádu [[Povstání Štěpána Bočkaje|Bočkajovců]], kdy bylo panství popleněno. Jakubův synovec Petr, který panství zdědil, se aktivně účastnil [[České stavovské povstání|stavovského povstání]]. Nicméně brzy umírá. Jeho synům je pak panství pro otcovu angažovanost zabaveno. Ještě za jejich držení došlo v roce 1621 k obléhání zámku vojsky [[Gabriel Betlen|Gabora Bethlena]] a [[Jan Jiří Krnovský|Jana Jiřího Krnovského]]. Z tohoto obléhání se dochoval jedinečný popis od přímého účastníka Jiřího Rudolfa Přenského. V roce 1624 od císaře zámek s panstvím získává uherský šlechtic a protiturecký válečník Tomáš Bosnyák z Magyarbélu. Tomáš zemřel v roce 1634 bez mužských dědiců a panství dědí jeho dcera Kateřina. Ta zemřela již v roce 1636 a panství přechází na její dceru Anežku. V roce 1642 došlo k dalšímu vyplenění zámku a města, tentokráte ustupujícími švédskými vojsky. Anežčin otec František Perényi se rozhodl jako její poručník panství prodat v roce 1646 [[Jan z Rottalu|Janovi z Rotalu]]. S tím později Anežka nesouhlasila a vlastnictví napadala. Jan z Rotálu celé panství prodal v roce 1651 Mikuláši Pázmánymu z Paznaszu. Ten zemřel v roce 1667 bez mužských dědiců. Dědily dcery jeho nevlastního bratra Jana Michala Ürményho. To napadl Jan z Rotálu. Soudní tahanice se vlekly až do roku 1701, kdy zvítězily Ürményho dědičky. Ty ovšem obratem panství v roce 1707 prodávají Maxmiliánovi Františkovi Želeckému.<ref name=":0" />
Želečtí se
== Stavební vývoj ==
Dnešní zámek prošel složitým stavebním vývojem od hradu z 13. století, přes luxusní barokní rezidenci, až po dnešní
=== Středověk ===
Středověkou podobu hradu přibližují poslední poznatky získané ze záchranného [[Archeologický výzkum|archeologického výzkumu]] probíhajícího v letech 2008 a 2009. Hradní jádro zaujímalo prostor severní části nádvoří zámku a přiléhajícího severního křídla,
Novým majitelem Veselí se stal v roce 1527 Hynek Bilík z Kornic, úspěšný hospodář, který se věnoval hlavně zakládání rybníků. Jeho potomci drželi Veselí do roku 1580. Pravděpodobně za držení Bilíků z Kornic došlo k přestavbě středověkého hradu na [[Renesanční architektura v Česku|renesanční]] zámek. Podobu renesanční stavby neznáme, v té době však vznikla čtvercová věž ve zlomu [[parkán]]u, jejíž základy odkryl na nádvoří zámku záchranný archeologický výzkum. Z této stavební etapy pocházejí pravděpodobně i sklepy dochované pod východním a jižním křídlem zámku.
Řádek 60:
Výsledkem přestavby byla architektonicky strohá stavba, téměř kasárenského typu, formovaná přísným klasicizujícím horizontalismem. Malebnější podobu dostalo jen zahradní průčelí oživené širokým rizalitem s vysokými půlkruhově ukončenými okny a s balkonem vynášeným sloupy. Plochu nad okny zdobí sochařská výzdoba od vídeňského sochaře Antona Rückera – erb Chorinských s antickými heroji po stranách.
Zahrada s rozsáhlým parkem a oborou obklopující ze dvou stran zámek byla postupně proměňována v romanticko-krajinářský park. Idea člověkem utvářené, avšak na první pohled nenásilně formované přírody s maximálním estetickým účinkem si žádala romantické doplňky v podobě altánků, umělých zřícenin,
== Zámek po roce 1945 ==
Po vynuceném odchodu rodiny Chorinských z republiky připadl zámek městu. Jeho stavebně-technický stav po válce nebyl dobrý, v havarijním stavu byly zvláště střechy, opravené v letech 1945–1947. O dva roky později došlo k opravě fasád. V sedmdesátých a osmdesátých letech zámek využívaly Jihomoravské trubkárny jako internát. V devadesátých letech se jeho vlastníkem stala firma LCS zámek, která stavbu staticky zajistila
== Galerie ==
|