Lhotka u Berouna
Lhotka u Berouna je vesnice v okrese Beroun, je součástí obce Chyňava. Nachází se 4 km na jihovýchod od Chyňavy. Nedaleko vesnice prochází Silnice II/118. Je zde evidováno 39 adres. Poštovní směrovací číslo je 266 01.
Lhotka u Berouna | |
---|---|
![]() Pohled z výšky | |
Lokalita | |
Charakter | malá vesnice |
Obec | Chyňava |
Okres | Beroun |
Kraj | Středočeský kraj |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°59′45″ s. š., 14°5′56″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 75 (2021)[1] |
Katastrální území | Lhotka u Berouna (2,21 km²) |
PSČ | 266 01 |
Počet domů | 38 (2011)[2] |
![]() ![]() Lhotka u Berouna | |
Další údaje | |
Kód části obce | 196037 |
Kód k. ú. | 796034 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
editovatPrvní písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1320.[3] Tehdy byla Přibíkem z Chrustenic založena vesnice Březová Lhota, která se však nacházela se severovýchodně od dnešní Lhotky, v místech, kde se dodnes říká Na Březové.[4] Název Lhota vznikl z toho, že rolníci byli za to, že museli napřed vyklučit les a zúrodnit pole, po dvanáct let osvobozeni od placení daní.[5]
Vesnice byla podřízena duchovní správě fary v Loděnicích, v občanských sporech mezi obyvateli vesnice rozhodoval konšelský soud v Berouně. Z jejích držitelů je znám Štěpán z Tetína, příbuzný Václava II. z levého boku, který vesnici roku 1338 daroval klášteru augustiniánů u sv. Tomáše na Malé Straně. Později pravděpodobně patřila ke královskému městu Berounu (Ferdinand I. ji městu zabavil, protože berounští byli na straně stavů proti němu, ale poté ji na žádost konšelů opět městu vrátil).[6]
Z Březové Lhoty pocházel bakalář Jan Střelec, povýšený v roce 1552 do šlechtického stavu. Jan Střelec ze Lhoty i jeho syn Jiřík zastávali řadu let úřad berounského primátora a ve Lhotě vlastnili rozsáhlý dvorec.[5]
V roce 1634, za třicetileté války, vtrhl do vesnice oddíl rabujících Švédů. Po zběsilém vraždění, které údajně přežil jen jediný člověk, žoldáci Březovou Lhotu zapálili. Po několika letech se o kus dál usadili noví rolníci a založili menší osadu, která dostala název Lhotka.[5]
Pamětihodnosti
editovatNa návsi při zdi jednoho statku stávala mohutná lípa, zvaná Robotnická lípa - její stáří bylo odhadováno na 200 let. Při silném větru 22. září 2018 padl vnitřně poškozený strom za oběť silnému větru. Dřevo z památného stromu bylo použito na výrobu betléma, který vytvořil řezbář Jan Viktora, autor berounského betlému. [7]
Na zalesněném kopci nad vesnicí stojí rozhledna, která je součástí telekomunikačního vysílače společnosti T-Mobile. Byla otevřena 5. května roku 2007.
Další fotografie
editovat-
Kaplička se zvonicí
-
Rybník na návsi
-
Torzo památné lípy
Reference
editovat- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Český statistický úřad. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. 1. díl. Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 90.
- ↑ ŠULISTA, Vojtěch; PREUSZ, Michal. Zaniklá středověká ves Březová Lhota u Berouna. Archaeologia historica. 2022, roč. 47, čís. 1, s. 247–262. Dostupné online.
- ↑ a b c DVOŘÁK, Otomar. Tajemná místa Berounska (kap. Tajemství lhoteckých lesů). 1. vyd. vyd. Beroun: Nakladatelství MH, 2013. 157 s. Dostupné online. ISBN 978-80-86720-64-7.
- ↑ Od založení po vypálení obce. Lhotka u Berouna - estránky [online]. [cit. 2020-04-25]. Dostupné online.
- ↑ Betlém ve Lhotce. Chyňavský zpravodaj [online]. 2019/č. 1 [cit. 2020-04-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-06-28.
Externí odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu Lhotka u Berouna na Wikimedia Commons
- Encyklopedické heslo Lhotka v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Lhotka u Berouna v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)